348 
såsom en syra deri utan såsom jen basisk kropp, 
och att således för dessa namnet uttrycker 
€n idee, som af föreningens natur icke rattfär- 
digas. Det gifvas deremot sådana föreningar 
der ett flusspatssyradt salt förenar sig med ett 
silicat, och för hvilka namnet fluösilicat egent- 
ligen passar. Mineralriket framställer såsom ex- 
empel hä.på Topazeji oc\\ Pjcniten'^ af h vilka 
den förra hestår af en atom hasisk flusspatssy- 
rad lerjord med 9 at. lerjords-silieat , och den 
sednare af en atom af det neutrsila fluatet med 
Q at. af silicatet. 
Vid sönderdelningen af de flusspatssyrade 
lisel-salterna med caustikt alkali, särdeles am?4 
moniak, kunna andra fluosilicater uppkomma, 
hvarvid de relativa proportionerna af fluat och 
silicat möjligen efter olika omständigheter kunna 
utfalla olika. Jag har öfver detta ämne icke 
anställt så utförliga försök, som det kunnat för- 
tjena och jag har endast undersökt den flusspats- 
syrade kisel-kalkens sönder delning med ammo- 
niak, såsom den hvars Lestänida kännedom 
mest intresserade derigenöm, ått den vid mi- 
neralanalyser stundom kommer i fråga.— Jag upp- 
löste slammad flusspat, blandad med glödgad 
kiseljord, i det tillstånd hon. fås geuom den 
flusspatssyrade kiseljqrdens sÖnderdelning, i ut- 
spädd saltsyra , i ett tillslutet glaskärl, h varur 
ingen kiselhaltig flusspatssja^a kunde afdunsta. 
Efter 48 timmars digestion fälldes den klara 
vätsk«'in med ammoniak och fällningen tvättades 
och glödgades. Vid sönderdelniug med svafvel- 
syra gaf -den kiselhaltig flusspatssyregas , som 
upptogs i kolsyradt nation^ och lemnade i36 p. c. 
gips.Natron-solution afdunstades till torrhet vid lin 
drig värme; saltet uldrogs med vatten och lemnade 
