168 
den kemiska sammansättningen afvikande, oaktadt 
den svårighet som i vissa hänseenden företer sig 
vid bestämmandet af ett icke kristalliseradt fos- 
sils kemiska konstitution. Tillika vågar iai; fram- 
ställa den förmodan, att med de sjöskumslika 
mineralierne samma förhållande skulle inträffa, 
som så ofta för de glimmerartade och amiantlika 
äger rum, att nemligen sjöskum vore att anse 
såsom en form, h varunder vissa, under egna om- 
ständigheter bildade, men kemiskt olika förenin- 
gar framträda; eller med andra ord, att det 
sjöskumslika utseendet mera vore ett sätt att före- 
komma eller en följd af ett tillslånd hos vissa 
mineralier, än just karakteriserande dem såsom 
sjelfständiga; ehuruväl måhända vissa enklare 
föreningar hellre än andra hade benägenhet att 
antaga detta utseende. Hurusomhelst härmed må 
förhålla sig, hoppas jag i det följande hafva åda- 
galagt, att om man med sjÖskum förstår det 
vattenhaltiga neutrala talkjordssilikat, hvilket en- 
ligt EiSENACHs uppgift håller 2 atomer vatten, 
hvaraf den ena vid torkning i lufttomt ram öfver 
svafvelsyra synes, enligt Lychneixs försök, bortgå, 
så utgöras åtminstone de för sjöskum ansedda 
mineralierna från Taberg i Wermland, Sala och 
Långbanshyttan icke af sjöskum; utan äro de 
tvenne förstnämda till sin sammansättninf|^ in- 
genting annat än serpentin, och det från Lång- 
banshyttan ett nytt mineral af egen sammansätt- 
ning, för hvilket jag, i anseende till dess yttre 
likiiet med sjöskum, får föreslå namnet Afrodit, 
Enligt uppgift i Hisingers Mineralgeografi 
öfver Sverige förekommer sjöskum äfven vid Nord- 
marken i Wermland, hvarjeuite jag påminner mig 
i någon samling hafva sett elt mineral under detta 
namn från GclUvara. Gerna skulle jag önskat. 
