172 
Härifrån härledes likaledes utan svårighet 
serpentinens formel. 
Mineral från Långbanshjttan, 
Mjölklivitt, ogenomskinligt, på vissa ställen 
tätt, på andra något poröst, inneslutande ett kri- 
stalliseradt, mörkt grönbrunt mineral. Kännes 
fett, smutsas lätt genom vidröring, häftar vid 
tung^al och uppsuper begärligt vatten, hvaruti 
det blir gulaktigt och utsväller, under det luft- 
blåsor i mängd utvecklas. Skäres lätt med knif 
och den skurna ytan blir genom gnidning snart 
glänsande. Brottet ojemnt. Hårdheten ringa, så 
att mineralet tager intrj^ck af nageln. Eg. v. 2.21. 
För blåsröret osmältligt. Brännes i öppen luft 
snöhvitt. Blir med koboltlösning smutsigt rosen- 
rödt. För sig i kolf afger det vatten och mörk- 
nar likasom sjöskum. Sönderdelas af chlorväte- 
syra, h varvid kiselsyran återstår såsom en siera- 
mig massa. Håller intet spår af kolsyra. 
Beståndsdelarne bestämdes på redan an förd t 
sätt. Det mycket hygroskopiska raineralpulvret 
torkades före försöken öfver svafvelsyra vid rum- 
mets temperatur, h varvid en längre tid erfordra- 
des, innan tvenne öfverensstämmande vägningar 
erhöllos. Den första af nedanstående analyser är 
verkställd genom sönderdelning med chlor vä tesyra, 
den andra genom smältning med kolsyradt natron. 
KiselsjTa . 51.55 .. . 5 1.58 syrehalt 26.79 8 
Manganoxi- 
dul . . . 1.62 . . . 1.49 — 0.341 
Jernoxidul 0.59 . . . 0.55 — O.13I13.65 4 
Talk jord . 33.72 . . . 34'.07 — 13.18) 
Lerjord . . O.20 . . . O.13 
Vatten och 
förlust . 12.32 vatten 11.34 — 10.07 3 
100.00 99.16 
