5? 
medgifva, äfven torde kunna begagna de stjer- 
nor, som i sin öfre kulmination uppnå till och 
med två graders sydlig zenith-distans. Likväl 
skulle jag anse för rådligast, att äfven med tu- 
ber af stark aggranderings-förraåga , icke begag- 
na stjernor, som komma zenith närmare, än 
på 5 minuters afslånd. 
§ 12. 
Då man icke kunnat observera en och sam- 
ma stjernas begge passager, utan i dess ställe 
2:ne stjernors ena passag, af hvilka den enas 
deklination vore =^^, och den andras =^^, låt 
mMfj. och nNv föreställa de cirklar de dagli- 
gen beskrifva omkring polen; m och n de punk- 
ter, i hvilka man observerat dem; och 
deremot svarande vinklarne ZPrn och ZPn% x 
den åtminstone provisionelt kända latituden, 
hvilken för ett beständigt observatorium aldrig 
kan vara felaktig på mer än en eller annan se- 
kund; samt ändtligen i^—ot^ och \^cl^ deremot 
svarande beräknade vården på vinklarne PZm 
och PZn; h varigenom nemligen 
tans: öt^= tansr cosec H cos X— cot sin X , 
och tangit^= tang^^ cosec //^cosX—cotÄ^ sin X; 
eller ock, om man antager 
tang.77i=cosÄ^.cot^^, 
och tang.n = cosZr^ . cot^^, 
tang flt^=3 CO t . cosec m . cos (x+/w), 
«ch tang öt^= cot . cosec n . cos (x+w) ; 
då hlifver naturligt ä^=:ä^, om i sjelfva verket 
latituden vore precist livad vi provisionelt antagit 
den att vara, deremot, om ct^^ icke befinnes lika 
