78 
bäctenranden, på inre sidan bakåt, vid höftbe- 
nets nedre kant. Denna ås bildar, tillika med 
blygdbenet, likasom en bjelke. 
Men bjelken och stolpen, som äro jemt lika 
långa, korsa hvarandra midtpå , så att de bilda 
något spetsiga vertikal-vinklar. Uti korset ligger 
bjelken på stolpens inre sida. 
Ändarne af detta, om jag så får säga, kors- 
verkstiramer äro samnianbundne medelst finare 
virke eller liksom slåar ^ af hvilka den ena ut- 
gör den så kallade Höftbenskammen j men den 
andra är sammansatt af tvenne stycken , nemligen 
Sittbenets uppstig aJi de och Blygdbenets nedsti- 
gande gren. 
Hela det obenämda benet utgör sålunda två 
sammanhänsfande lika stora vertikal-vinkli2:a tri- 
änglar, af hvilka den ena ligger uppåt och bakåt, 
samt den andra nedåt och framåt. Den sistnäm- 
de triangeln, som bildas af sittbenet och blygd- 
benet med deras utskott, är nästan alldeles öp- 
pen och ramformig, samt blott till en ganska 
ringa del fylld i öfre hörnet, på h vars yttre sida 
höftledshålan är belägen, såsom det ställe, hvar- 
est stolpen och bjelken med förenad styrka bäst 
kunna uthärda hela öfre kroppens påtryckning i 
stående ställning. Den öfre och bakre triangeln, 
som utgör det så kallade höftbenet, är fylld med 
en tunn skifva eller ett slags spegel, för att kun- 
na tillräckligen understöda bukens inälfvor. 
För öfrigt är hela bjelken buktig, koncavt 
inåt: och stolpen deremot med öfre hälften vi- 
ken något utåt. De båda trianglarne ligga såle- 
des i särskilta planer: och den öfre triangelns 
fyllning tyckes ligga på stolpens inre och bjelkens 
yttre sida. 
