84 
med saltsyra, ingöts i flaska, der den ända till 
alkalisk reaktion blandades naed kalkvatten samt 
lemnades i hvila i den täppta flaskan, hvarutur, 
efter repeterad afsifonering och påspädning af 
vatten, en ringa fällning af fosforsy rad kalk upp- 
hämtades. 
Det på denna väg erhållna resultat var: 
Vatten, A . . . . 
22,24 håller syre; 
19,76 
Kopparoxid C, D, . . 
35,19 .... 
7'09 
Lerjord C, Z>, jP, . . 
8,o3 .... 
3,75 
Jernoxid D, ... 
3,4 1 . . . . 
1,04 
Arseniksyra E, . . 
20,79 .... 
7,22 
Fosforsyra F,G, . . 
3,61 .... 
2,02 
Kiselsyra D, ... 
4,04 
Silicat, Kiselsyra och 
Qvartz B, ... 
2,95 
100,26 
Det synes snart h vilka svårigheter skola mö- 
ta vid försöket att beräkna sammansättningen af 
ett mineral, hvaruti så många baser aro delade 
emellan flera elektronegaiiva beståndsdelar, och 
der ingen säker grund framställer sig hvarifrån 
man kan utgå, för att bestämma, hvilka som äro 
förenade med syrorne, och hvilka som l)ilda det 
hydrat, hvars ingående i mineralets sammansätt- 
ning ej kan betviflas. En annan ^)rsak till förvil- 
lelse företer sig i ovissheten om hvad som bland 
de funne beståndsdelarne kan härröra från gång- 
arten, hvilket gäller hufvudsakligen för jernet. 
*) Säkert ifrån qvarlzen, som är insprängd mellan kri- 
stallerna, och kanske till någon del nfven af syran, 
utdragen ur silicatet. 
