I i 2 
na. Denna upplöstes till en del af saltsyra med 
lemning af ett voluminöst, brunt, i syran olösligt 
ämne. Detta sistnämda lät hvitbränna sig, och 
vägde o.oo4- Det förhöll sig för blåsrör såsom 
kiseljord. Det i syran upplösta fälldes med kau- 
stik ammoniak, såsom en hvit jord, och vägde 
glödgad 0.007 gr. Åter upplöst i saltsyra, utfällt 
med kaustik ammoniak och tvättadt, samt be- 
handladt med kaustikt kali, undergick det af ka- 
lits åverkan en synbar ändring i aggregation, utan 
att likväl upplösas. — Det var sålunda icke be- 
rylljord. För blåsröret befanns det vara fosforsy- 
rad kalkjord. I det kah, hvarmed det blifvit be- 
handlad t, visade kalkvatten en halt af utdracren 
fosforsyra. 
Med antagande, att det öfriga varit jern, ha- 
de således massan innehållit: 
Jern . 92.473 
Nickel 5.667 
Kobolt 0.235 
Olöst 1.625. 
Jernet innehåller tillika, såsom vi sett, spår 
af svafvel och fosfor, äfvensom silicium , hvaraf 
likväl det mesta stannat i det olösta, inblandadt 
i form af kiseljord. Mangans reaktion med kol- 
syradt alkali för blåsrör, har jag icke funnit hvar- 
ken hos sjelfva jernet eller hos något af de af- 
skilda ämnena, och betviflar således dess närva- 
ro, v. Holger har funnit kalk jord, lerjord och 
talkjord. Jag har i det af syror upplösta icke 
funnit spår af lerjord. Åtminstone utdrager kau- 
stikt kali ingen ting ur den med kolsyrad am- 
moniak behandlade jernoxiden. Kalkjord har jag 
deremot 
