1 53 
Hvarje särskilt af dessa segment består af 
en pars superior kallad tergum_, en pars infe^ 
rior kallad sternunii och tvenne partes laterales 
kallade pleurce. 
De delar, som vanligen äro laterales, och i 
förening utgöra pleurce , bildas på hvarje sida 
af tvenne hufvudstycken: det ena främre, Epi- 
sternum y 1'gger på sternum; det andra, Epi~ 
meraj, ligger bakom epislernum, går upp till 
tergum och ned till sternum, samt bidrager till 
bildningen af lårens ledgropar. 
Pectus är återföreningen af sternum, epi- 
sternum och epimera. I anledning häraf får man 
pectus prothoracis j p. mesothoraciSj p. metatho- 
racis, 
Dorsum utmärker hela kroppens öf versida. 
2'ergum utmärker öfversidan af något sär- 
skilt segment, t. ex. tergum prothoracis, t, me- 
sothor aciSj, t. metathoracis. Då ordet tergum 
nyttjas ensamt, betecknas alla terga thoracis till- 
sammantagne. 
Pars superior prothoracis utgores blott af en 
enda deU denna är hos Hjinenoptera j, hvilkas 
mesothorax synes hafva utbildat sig på de an- 
dra segmenternas bekostnad, ganska liten, fin, 
omärklig och sammanväxt med sjelfva prcescutum. 
Tergum eller pars superior mesothoracis be- 
står af 3 delar: prcescutum, som är främst; Scu^ 
tum artikulerar med första vingparet och Scutel-^ 
lum j en hos alla nästan hjertformig del, arti- 
kulerar med andra vingparet. Men emedan pra;-^ 
scutum hos Hymenoptera h vi lar Öfver pectus 
prothoracis, och är sammanväxt med dennas öfre 
del, samt således hos dessa insekter egentligen 
att tala, bildar tergum så har jag ansett ho- 
nom för sådan, och kallat honom tergum pro-^ 
