I 3o7 
rjmnie nog. I Sverige finnas bolag, hvilkas an- 
gelägenheter utöfvat ett ganska märkbart infly- 
tande på det allmänna. Ett bland dem utgöres 
! af bruks-societeten ; och äfven de större bruks- 
bolagen kunna för sina orter räknas dit. Uti så- 
dana angelägenheter begynte nu Rothoff taga 
en verksara del, och för kännedomen af jernet 
var fristads-rörelsen i Eskiltuna (hvarest den 
största finsmides-till verkning i Sverige äger rum), 
som han vid samma tid öfvertog af fadren, gan- 
ska lärorik genom beröringen å ena sidan med 
finsmeden, och å den andra med förbrukaren. 
E. RoTHOFF hade redan 1810 ärft i 
Uddeholms bolag, stiftadt 174Ö genom testamen- 
tarisk disposition af jernverks-anläggaren Bengt 
Gustaf Geijer, hvars afsigt var, att genom en slägt- 
förening gifva styrka åt den i WermJändska Elf- 
daln nyskapade bruksrörelsen, samt betrygga släg- 
tens välstånd i bredd med ortens stigande för- 
kofran. Då E. Rothoff inträdde i detta bolag, 
lefde ännu stiftarens son, under hvars förvalt- 
ning redan 1787 en ny kyrka och kapellslag 
i (^Gustaf Adolfs kapell) uppstått, der, hvarest för- 
ut endast några få strödda porten eller finntorp 
funnos. Den vördnadsvärde gamle fann snart hos 
den unge E. Rothoff det ljusaste hufvudet, stör- 
sta arbetsförmågan och det oegennyttigaste nitet 
bland samtida intressenter, och att ingen så, som 
han, uppfattade stiftarens anda, samt förmådde 
leda dagens vexlande opinioner bland mångsin- 
nade delägare. E. Rothoff motsvarade den ål- 
driges förtroende, och hans ungdomskraft slöt 
med den grånade erfarenheten ett förbund, hvar- 
uti den sannaste patriotism utgjorde själen, slägt- 
kärlek och hjelpsamhet formen, outtröttlig verk- 
samhet medlet, och ortens samt bolagets samti- 
