3i5 
skaper ^'). Sedan han funnit det Svenska valsa- 
de jernet, i jemförelse med Engelskt eller Svenskt 
(smidt), öfver vägande godt, tillägger han: "Gud. 
ske lof", att iden om härdsmältning och valsning 
var en klar, riktig tanka, som kan slå rot 
i fäderneslandet. Min glädje är ganska stor, 
så att jag nu tror mig hafva lefvat till något, 
genom deltagande i denna sak, — Hvem ne- 
kar ämnets vigt? och hvilken tviflar väl derpå, 
att sanningen förr eller sednare gör sig gällan- 
de? Den ädle mannens glädje var ej allenast 
stor, men den var ren_, och inga menskliga för- 
*) Det profvade jernet var af 4 slag (hvaribland sor- 
terna b och d Svenskt och c Engelskt jern): 
aj slaget under stångjerns-hammaren till 2§ tums fyr- 
kant, och utvaisadt till | tums rundt. 
smältstycke, utvaisadt till | tums ruudt. 
Engelskt jern af § tums fyrkant. 
d_, slaget under stångjerns- hammaren till 25 tums 
fyrkant och utvaisadt till i tums fyrkant. 
Det prqfvades på 2: ne sätt: 
1:0 under tung räckhammare i hastig gång: 
Uj b och dj, uträckte dels till |, | samt mindre 
än I tums fyrkanter, dels i samma heta till 
I och tum platt o. s. v., befanns för- 
träffligt, 
C uträckt på samma sätt, fick i platta dimensio- 
ner kant-brakor och trasades i fyrkant-dimen- 
sioner. 
2:0 i smidning för hand: 
pröfvades pä allrasträngasle sätt i klyfning, ut- 
bladning, hålslagning, uppstukning och böj- 
ning, och förhöll sig i allo förträffligt; 
så att det Svenska valsade jernet j jem- 
fördt med Engelskt eller Svenskt (smidt) 
är öfvervdgande godt^ ända derhän, att redan 
många smeder härstädes (i Eskiltuna) med för- 
undran och beröm arbetat stycken deraf.'' 
(Utur ett bref af Rothoff dat. d. 9 Nov. 1824.) 
