85 
syra, fällningen i ättiksyrad kopparoxid, i ättik- 
syrad blyoxid och i salpetersyrad silfveroxid, 
var alldeles densamma , och den sistnämde 
hlef purpurfärgad. I svafvelsyrad jernoxid gaf 
den vid ifällning en mörk sky, lika som kall- 
syran, men fällningen försvann och vätskan blef 
klar. Likväl efler en eller annan timme bilda- 
des deri en fällning, så lik källsyrad jernoxid, 
att den väl kunde tagas derför, men den be- 
fanns blott till en del löslig i kaustik ammo- 
niak. 
Den gaf äfvenledes en gul, olöslig förening, 
då den öfvermättades med kalkvatten. 
2. Artijicielt garfämne mättadt med am- 
moniak, 
Garfämnet upplöstes ett par gångea i vat- 
ten, och afdunstades i vattenbad, för att afskii- 
ja all vidhängande salpetersyra innan det mät- 
tades med ammoniak. Dess förhållande till 
limsolution undersöktes också dessförinnan, och 
det gaf dermed ymnig fällning. Lösningen i 
ammoniak afdunstades till torrhet; den var nu 
en svartbrun, sprucken massa, lik en blandning 
af källsyrad och källsatssyrad ammoniak. Den 
löstes fullkomligt i vatten. Försatt med litet ät- 
tiksyra, och sedan med ättiksyrad kopparoxid , 
gaf den en fällning lik källsatssyrad kopparoxid, 
men icke så löslig i vatten som denna. 
Sedan denne var afskild, kunde, med iakt- 
tagande af förut anförda försigtighetsmått, käll- 
syrad kopparoxid afskiljas, hvarur med svafvel- 
bundet väte erhölls en syra , som alldeles lik- 
nade källsyran. Den löstes i vattenfri alkohol , 
som lemnade olöst ett källsyradt salt. Den ur 
alkoholn åter, genom afdunstning erhållna sy- 
ran, hade en mörkgul färg, smakade precist som 
