1 52 
nen af munnens bakersta del. När samma ap- 
parat neddrages^ så blir här, i stället för upp- 
höjning , en temligen djup grop i bottnen på 
munnen, och en framskjutande pyramidal upp- 
höjning på undre sidan straxt under de raed- 
lersta gäl-locks-benen. Denna förändring i tung- 
benets ställning bidrager i betydlig mon att 
förändra munhålans vidd och bildar sannolikt 
den redskap, genom hvilken dels vattnet , och 
dels födoämnena sugas, genom den långa rör- 
eller skid-forniiga munhålan. 
Svalget är, som hos andra fiskar, omgifvet 
af gäl-bågar med. lo gäl-öppningar. Gäl-bågar- 
iies konkava, fria, mot svalget stående ränder, 
äro besatte med små^ horizoutelt fästade tänder, 
liksom hos de fleste andra fiskar, så att en tand- 
rad kommer att ligga på hvarje sida om hvarje 
gäl-öppning. När gäl-öppningarne sillslutas fal- 
la dessa tänder emellan hvarandra och bidraga 
till munhålans slutning under det djuret sväl- 
jer. Troligen tjena äfven dessa tänder till att 
afhålla främmande ämnen från att löpa in i 
gäl-säckarne, der de lätt kunde blifva instäng- 
de, dä 3^ttre gälöppningarne äro så ganska små. 
Matstrupen j som vidtager straxt bakom 
gäl-bågarne, är blott ^ lin. lång; dess inre hin- 
na bildar glesa, låga, nästan raka fållar, och är 
fint hvitprickig. 
Ma^^del en iiw men kan anses börja der dessa 
svarta prickar up|)höra. På detta ställe blifva fål- 
lorne tätare, mera upphöjde och starkt krusige, 
hopgående i ett långsefter utdragit nät. Bakom 
det ställe der man kan anse mat-strupen sluta och 
inag-delen vidtaga, ncniligen 3 lin. dcrifrån, öpp- 
nar sig gall-gången utan någon papill. Någon af- 
dehiing eller skillnad emellan mage och tarm 
