171 
ningar och beräkningar, d(.iri icke det minsta 
förekommer annat än hvad naturen mig gifvit, 
och deri jag derföre ser mig icke kunna åter- 
taga eller ändra det ringaste hade jag fun- 
nit att ghisets längd G för värmen t Cels. ut- 
trycktes af denna eqvation: 
G = I + 0,00000 1 96.^+ 0,000000 r o5,t^. 
Det är denna riktighet som man velat be- 
tvifla, af det skäl, att den icke öfverensstämmer 
med andras uppgifter, h varvid man glömt erin- 
ra sig att andra icke undersökt mitt glas-indi- 
viduum. Förhållandet dermed påkallar ingen 
förändring i det som andra funnit med sitt glas. 
Till ytterligare, ehuru indirekt, men dock öfver- 
tygande, bevis på dess riktighet anmärkes, att 
då jag med begagnande deraf fann vattnets stör- 
sta täthet inträffa vid ^=4°,io8, som allenast 
med g grad skiljer sig ifrån Munckes uppgift, 
det af mig funna värdet för vattnets täthet 
?/^c7W glas-korrektion, nemligen ^^'=^+0,0000588.^ 
*) Hela detaljen af denna undersökning finnes omständ- 
ligen uppgifven ä de sednast citerade ställen. Den 
som påstår sig deri finna någon uppsåtlig oriktighet 
eller otillbörligt godtycke rödjer ett sinnelag, som in- 
gifver föga förtroende för dess egna uppgifter. Icke 
ens nu ser jag deri någon omständighet, som skulle 
hafra missledt mitt omdöme, och att genom nya ob- 
servationer söka utröna huruvida detta skulle ägt 
rum, är nu ogörligt, sedan de undersökta glasen vid 
branden i Åbo förstördes. Lyckligtvis anser jag så- 
dant ock icke vara behöfligt, sedan man öfvervägt 
hvad här framdeles anföres, och man tillika känner, 
att det i Finland tillverkade glaset, ä'r så ytterst 
hårdsmält, alt det till bearbetning för blåsrör icke 
kan begagnas, och äfven derigenom rödjer sin skilj- 
aktighet från andra orters glas. 
