1 76 
Ehuru dessa serier efter de små vaLten-qvan- 
titeteraas olika belopp nödvändigt måste vara 
af olika vigt, särdeles som Muncke ock sjelf an- 
märker, att serien N:of, uppkommen sist, sedan 
han genom utliållande öfning redan lärt känna 
de mångfaldiga biomständigheter, som borde af- 
ses, och undvika de derur lätt uppkommande 
fel, framför de öfriga äger företräde, har han 
dock användt dem alla lika, och till grund för 
sin beräkning nyttjat media aritmetika i de fall 
då flere uppgifter för samma värme funnits, 
men ock ensamma värden för sådana tempera- 
turer, vid h vilka endast uti en serie blifvit ob- 
serveradt. Och ehuru observationer i alla serier- 
na funnos äfven för värmen ifrån 1° till 7°, har 
han dock, för att undvika negativa qvantiteter, 
uteslutit dem ifrån beräkningen, och således ur- 
aktlåtit att begagna alla de uppgifter, som i frå- 
gan om värmen för vattnets största täthet äro 
de vigtigaste, och måste hafva största inflvtan- 
de. Dem förutan måste således denna bestäm- 
melse nödvändigt vara mindre riktig, än om ock 
de, samfält rned de öfrige, fått bidraga till re- 
sultatet. Sålunda kommer han till konditional- 
eqvationer, h vilkas form visar, att om ock min- 
sta qvadrat-inetoden blifvit använd, åtminsto- 
ne förmånerna af Gauss's eliminationsmetod ic- 
ke blifvit begagnade till fnmande af ofvan upp- 
gifna finaieqvation, hvars koeflicienter äro ut- 
räknade ända till trettie decimaler, ehuru utur 
jemförelsen mellan observations- och beräknings- 
resultaterna kan finnas, att sannolika felet, som 
genom formelns begagnande begås, afticierar 
redan fjerde decimalsifran. Denna jemförelse 
gifver nemligen summan af felens q vad rater 
