ig6 
lineer som helst, och det är en förlorad möda, 
att på detta sätt söka punkten R. 
För att återkomma till ämnet, antager jag, 
såsom en nödvändig följd af den betingade pro- 
portionela rörelsen, och h varförutan ingen kon- 
struktion kan företagas, att pejlingslineerna skä- 
ra hvarandra, såsom nämdt är. Låt således BD 
vara till DM::FG:GA. Om då ett afstånd GO 
är gifvet, så dragés genom O en linea QP pa- 
rallel med FJ, hvilken råkar HS i iV. Sedan 
afskäras OP, NQ , så att JVO:OP::GH:GF och 
NO:NQi:GH:IU, Vidare dragas PK, QR pa- 
rallela med HS, så att de råka FK, JR i K 
och Ry h varefter lineerna KO och RO dragas. 
Efter JVO:GH::OP:FG, är ]SP:FHi:NO 
:GH::DN:DH. Således ligga punkterna PyD,F 
i rät linea. Af lika orsak ligga punkterna Q, D, 
A i rät linea. Derföre är QR\DM\\QA\DÄ 
: : PF: DF: \PK:DB, och QR : PK : : DM: DB 
::AG:FG::QO:PO. Hvaraf följer, att punkter- 
na jR, O, K ligga i en rät linea, hvilken i R, 
S, O, K är skuren i samma proportion som 
QP, eller i samma proportion som AF. 
Nu kan samma konstruktion göras till livad 
afstånd GO som helst; hvaraf ses, att ett oräk- 
neligt antal lineer kunna framställas, som upp- 
fylla problemels fordi ingår, bland h vilka ingen 
visar samma kurs, som en annan, och af hvil- 
ka endast två och två kunna vara af samma 
storlek. Det är äfven tydligt, att hvar och 
en af pejlingslineerna kan utvisa det pejlade 
fartygets kurs. Ty efter £B : BC::GH:HJ , 
kan det pejlade fartyget vara vid andra pejlin- 
gen i E, vid tredje i B, vid fjerde i C, och 
dess slälle vid första pejlingen kan lättligen der- 
af bestämmas. Äfvenså kan det pejlade fartyget 
