^97 
vara vid första pejlingen i B, vid den andra i 
D, vid den fjerde i M, efter BD:DM::FG 
:GJ; o. s. v. 
Allt detta utvisar tydligen, huru otillräck- 
liga pejlingarna äro till att gifva upplysning om 
det som sÖkes, när ingen omständighet dessu- 
tom är känd. När afståndet GO, för hvilket 
konstruktionen bör företagas, icke är gifvet , blir 
allt det öfriga obestämdt. 
Om det pejlade fartygets kurs är gifven, 
finnes detta afstånd på följande sätt. DT dra- 
gés parallel med J^j4 och MT parallel med den 
gifna kursen. Om och GZ> råkas i O, är GO 
det sökta afståndet. Ty AT:TO::GD:DO::AD 
:DQ::JM:\MR. Derföre är RO parallel med MT. 
Om det pejlade fartygets hastighet är gif- 
ven, så att längden af KR är bekant, blir sa- 
ken i de flesta fall tvetydig, efter tvenne lineer 
kunna konstrueras, som äro af samma storlek. 
För att upplösa problemet, dragés DZ parallel 
med FA, Sedan tages DZ=AG, så att DZ och 
AG äro på samma sida om GD, Derefter dra- 
gés ZM. Efter FA:KR::AG:RO, och KR är 
gifven till storlek, är äfven längden af RO gif- 
ven. Lät denna längd betecknas med L, Om D 
läges till medelpunkt och med radien L uppri- 
tas en cirkel, skall denna cirkel antingen skära 
ZM i två punkter, eller tangera ZM, eller icke 
råka ZM. Om cirkeln skär ZM, lät t vara en 
skärningspunkt. Sedan Dt blifvit dragen, dragés 
MT parallel med Dt, Genom punkten T, der 
MT råkar DZ, dragés AT, som råkar GD i O, 
då GO blifver det sökta afståndet. På lika sätt 
kan ett annat afstånd bestämmas genom cirkelns 
andra afskärningspunkt. Efter nu Z>Z är parallel 
och lika stor med GA, äro GO och AZ paral- 
