203 
och något alkaliskt och reagerar alkaliskt. Det är 
tröglöst i kallt vatten, men löses i betydligt stör- 
re qvantitet i kokande vatten än i kallt. Om den 
koklieta, mättade lösningen i vattenbad afdunstas 
till torrhet, så anskjuter derunder intet, utan sal- 
tet intoirkar till en hvit , kring kanterna gummilik 
massa. Dess, under afsvalning anskjutna kristal- 
ler hålla 1 3.9 p. c. vatten, som är 4 atomer. 
Upphettas saltet till dess detta bortgått, så blir 
det gult, vid en temperatur, som ännu icke går 
till glödgning, och öfvergår till ett fyrfaldt tel- 
lursyradt salt af modifikation a), som icke mera 
löses af vatten eller u I späd da syior. Yatten ut- 
drager ur den gulnade massan en portion nybil- 
dadt neutralt salt. 
Om neutralt, tellursyradt kali blandas med 
en syra, i mindre qvantitet än att sönderdela he- 
la saltet, så uppkommer en hvit fällning, som är 
det nu beskiiina saltet; men om så mycket syra 
tillsättes att vätskan reagerar svagt surt, så upp- 
kommer ett surare salt, som straxt skall omtalas, 
och om ännu mera syra tillkommer så klarnar 
vätskan åter igen, hvarvid det tellui sj^rade sal- 
tet är fullkomligt sönderdelad t. Är denna syra 
ättiksyra och lösningen afdunstas, så grumlas den 
åter af ett surt telluisyradt salt, som begynner 
fällas , och om sallmassan intorkas vid 4-80° eller 
100° och lemnas qvar så länge ättiksyra derifrån 
utvecklas, igenkänlig på lukten, så har tellursy- 
ran åtei tagit basen ända till tvåfaldt tellursyradt 
salt, som åteistår då det ältiksyrade saltet utdra- 
ges med alkohol af o. 85. 
Fj rf al dt tellursyradt kali. Detta salt bil- 
das, antingen då tellursyra ocli kolsyradt kali i 
förut afvägda qvantiteter tillsamman upplösas i 
kokhett vatten och lösningen lemnas att svalna, 
