114 
grufvebotteii , men då frångecks, troligen derföre 
att en sväfvande hälleflintsköl vid detta djup här 
afskurit malmen. 
Norra Silfbergsgrufvaji , hvars första bearbe- 
tande är obekant, biel 1692 vid 5 famnars djup 
ånyo upptagen, men återigen 1709 öfvergifven vid 
37 famnars djup, emedan man då icke gjorde sig 
någon vidare förhoppning med denna grufva, så- 
som dels mycket besvärad af vatten, dels också 
till halfva sin botten intagen af ofyndigt berg. 
I tanka att dock vidare här fortsätta arbetet, in- 
gingo inlressenterna år 1726 contract med Kap- 
ten Mårten Triewald om inrättande af en s. k. 
Eld- och Luftmachin för både malm- och vatten- 
uppfordringen. Berörde machin blef visserhgen 
1729 färdigbyggd och satt i gång, men sedan den 
på åttonde dygnet, efter det grufvan blifvit 4 — 5 
famnar nära botten tömd från vatten, kommit i 
obestånd och efter flera förnyade reparationer med 
stort besvär gång efter annan åter blifvit försökt, 
men utan särdeles verkan eiler långvarigt bestånd , 
så ansågs den slutligen förlorad, sedan intressenterna 
med TpdEWALD derom stadnat i rättesiång:. Andt- 
ligen sedan en kons tarm från Storgrufvekonsthjulet 
hit blifvit inrättad 1736 och Konsten här nedsatt, 
blef grufvan tömd från vatten och med ständigt 
arbete underhallen till 1775, då djupet var 70 
famnar under afvägningspunklen samt botten till 
största delen ofvndis:. Är 1799 blef den åter ren- 
körd från is och ras samt något försökningsarbete 
på botten verkstäldt, men detta lärer dock snart 
upphört, ty ända till 1808 nyttjades den fortfa- 
rande till vattendunt. Sedermera lås, den ode allt 
till 1840, da den under många föregående år sam- 
lade myckna isen genom väder vexlingsinrättningen 
nu till största delen bortsmält och beslut fattades 
