117 
icke vara öppnad närmare dagen •••). Af de båda 
andra är den inellcrsla parallelen alkfrän dagen 
eflerfoljd Lill några 20 famnars djup, då den ve- 
stia blef intagen. Vid omkring 50 famn. afväg- 
ning synes man hafva stött på en afskärande liäl- 
ledinlsköl, livilken gjort, att man genom under- 
brytning åt öster ånyo kommit in på den meller- 
sta m a hn para Helen. Men denna har något längre 
ned åter blifvit frångången, då man med orterna 
Arfvedsson och Hoppet påträffat den östra parallelen. 
Kaptensgrufvan hade redan i medlet af 1600- 
talet länge legat öde. Jemte S. Silfbergs och Djupgr. 
bearbetad från 1669 — 86 och likasom desse med 
dammar åt sjösidan förbyggd, var den dock myc- 
ket besvärad af läckor frän den tillstötande Gruf- 
vesjön. Arbetet i dessa tre grufvor uppliörde så- 
lunda sistnämnda år, sedan grulveägarna likväl 
först låtit uppsätta en af Ingeniör-Kapten Sölf- 
VERBERG inventerad liästkonst , h vilken med tryck- 
verk skulle uppdraga valtnet, men dock icke ägt 
bestånd längre än några timmar. Likasom de båda 
nyssnämnda grufvorna upptogs Kaptensgr. åter 
1701, men inställdes ånyo år 1743 vid 56 fam- 
nars djup. År 1775 gjordes äter början till dess 
upplagande, då is och nedrasadt berg beläckte 
botten till flera fanniars höjd. Arbetet bestod då 
hufvudsakiigen i aCsänkning' och drifvande af en 
fältort mot Wattholmagr. på den malm, som ge- 
nom en i östra ofyndiga grufveväggen anlagd för- 
sökningsort blifvit påträffad och derjemte uttogs 
äfven den malm, som äimu här och der fainis 
qvar i väggarna eller på sjelfva grufvebotten of- 
vanför den förtiyckande hälleflintskÖlen. Men i 
*) Dessa ännu tillgängliga orter inneliTilla tili veslra 
väggnrna tlen vanliga mörkgrå kalkstcn(Mi. 
