123 
lager, sä vida detsamma icke skulJe hafva vid detta 
djup utkilat eller försvunnit. 
För att beqvämligast kunna åtkomma den 
fyndighet, som fordna tiders brytningar qvarlem- 
nat i östra väggen, beslöt man år 1820, att ef- 
ter några famnars afsänkning utaf den sydost om 
Silfbergsgr. belägna, år 1776 på den östra, här i 
dagen utgående, malmparallelen anlagda, men vid 
ungefär 10 famnars afvägning år 1780 öfvergifna 
s. k. Hornemans sänkning, öppna genomslag till S. 
Silfbergsgrrs underbrutna östra vägg och sedan 
låta afsänkningen. lodrätt fortgå på djupet, med 
ledning af den ofyndiga klyften i öster. Detta 
arbete, som sedan under namn af Hornemans bot- 
tenstross eller S. Silfbergsgrufvans Östra PaUsfross, 
fortfarande hållits i gång och gifvit temligen myc- 
ket, fastän af svafvel och arsenikkis orenad, malm, 
innehar nu ett djup af ungefär 48 famn. i allmän 
äfvägning. — Liktidigt härmed påbörjades också af- 
sänkningen af den i vestra väggen närmare dagen 
qvarlemnade fyndigheten. Detta arbete, kändt un- 
der namn af S. Silfbergsgrufvans Vestra Pallstross, 
har nu hunnit ett djup af ungefär 51 famnar. 
Men båda dessa arbetsrum komma snart att myc- 
ket aftaga i vidd (se Profden 7 på Fol. 12) ty 
Vestra Pallstrossen kommer oförtöfvadt att ge- 
nombiyta taket i den underliggande orten Myntet 
och den Östra Pallstrossen, som längesedan helt 
och hållet borttagit den Öfre Skattkammarorten, 
har nu också redan slagit hål på den Nedres tak. 
Granskar man nu de i grufvans och derva- 
rande orters väggar anstående bergarter, så finner 
man följande. Östra dagklyften af den med S. 
Silfbergsgr. på obetydligt djup under dagen sam- 
manbrutna Hornemans sänkning eller schacht in- 
nehåller bälleflinta, hvilken också hela vägen nedåt 
