131 
Hagströmsgrufvan blcf försl upptagen är 1742» 
men redan följande året öfvergifven efter ett par 
famnars afsänkning. Från Ar 1777, då den ånyo 
upptogs liar den ständigt varit under arbete dels 
på djupet och dels i fält, så att grufvan för när- 
varande är några 60 famnar i allmän afvägning. 
Glasmästar grufvan upptogs första gången på 
167()-talet, men inställdes några år derefter. Ar- 
betades visserligen understundom något litet mel- 
lan 1701 och 1711, då den hunnit ett djup af 
6 famnar, men låg sedan öde ända till 1836, då 
man, i anseende till malmens minskning i Hag- 
strömsgr. beslöt att åter upptaga denna sedan så 
lång tid tillbaka ödelagda skärpning. 
Fischersgrufvorna, bestående af tvänne, i dagen 
skiljda, men på djupet sammanbrulna, öppningar, 
upptogos på 1740-talet, men inställdes 1765 vid 
ungefär 23 famnars djup under lafven. Grufvorna 
arbetades sedan nåoon tid från 1774 till 1781, 
då djupet var omkring 39 famnar i allmän af- 
vägning, men hafva allt sedan den tiden legat öde. 
Dessa grufvor äro alla anlagda på ett och 
samma, i N.N.O. strykande, malmlager, som i sned 
vinkel afskär och således icke är detsamma, som 
det på h vilket Kungs-, Bond- och Werwiersgruf- 
vorna äro bearbetade. Såväl till strykning i fält, 
som fallande på djup har detta malmlager varit 
underkastadt en stor oieda och föränderlighet. För 
det mesta har malmen nästan alltid förekommit 
såsom större och mindre körtlar ibland kalksten 
och chloritblandadt hornblende, eller också såsom 
vexlande ränder med dessa arter. Vid några 50 
famnars afvägning har visserligen någon liknelse 
till en mera orden I lig lagerstrykning visat sig, då 
också fältorterna Mården, Uttern och Fisken (Fol. 
7 & 8) anlades, för alt till hela dess längd öppna 
