1.34 
på Fol. 14 åskådlii^göra (Jella föi hållande tydli- 
gare, än en tröttande onisägning skulle göra. Uti 
Kungs-, Bond- och Werwiers-grufvorna sjnas dessa 
skölar hafva sitt sväfvande mot S.Y. , men i Sjö-, 
Hagströnis- och Fischers-grurvorna deremot rnot 
N.O. Deras mäktighet har ingenstädes varit så 
betydlig, som i Mellanfältet, och har aldrig öfver- 
stigit 3, men vanligen varierat mellan f och 2 
famnar. En af dessa skölar förtjenar likväl, att 
litet närmare ihågkommas. Inkommen uti Hag- 
strömsgrufvan fiån södra väggen vid ungefär 32 
fatnnars afväf^nins:, sträckte den sis: med sväfvande 
mot nordnordost ut öfver halfva £:rufvebotten. 
Der förändrade den sig likväl snart uti fallandet, 
slog buk på sig och ställde sig nästan lodrätt li- 
kasom ett lager längs efter strykningen, i början 
något öfver 1 faran mäktig med malm på båda 
sidor om sig, kastade sig vid fortsatt afsänkning 
in till vestia väggen med 3 famnars mäktighet, 
men utkilade slutlioen alldeles efter nä£:ra famnars 
ytterligare drifning. — Den mellan Bond- och 
AVerwierso^rufvorna framstrvkande mäktii^a stående 
hälleflintskölen, som der på snedden afskär malm- 
lagret i strykningen, är redan förut omnämnd. En 
annan, stupande 40^ från lodlinien n)ot S.S.V. är 
trädad på några ställen i Hagströmsgr. vid något 
mindre djup under dagen och tecknad på Prof. 
7, Fol. 14. Uti Sjögrufvan har en i Ö. — V. stry- 
kande nära stående chloritsköl afskurit malmen 
och alltfrån daggen till närmare 60 famnars afväs:- 
ning medföljt, varierande till sin raäktighet om- 
kring 1 aln. 
Gångar och dnmimer af kalkspat hafva här, 
likasom på de andra båda fälten, genomkorsat malm- 
lagren i liera riktningar. En sådan kalkspatsgång, 
i vissa drushål fylld med lera, har bland andra 
