219 
yta finnes en fin intrj/ckt tvärlinia som delar pio- 
nolmn i 2 areer, denna liaia är alltid tydlig hos 
$ men ofta otydlig hos ^; 3) pronoti breda och 
tunna sidokanter äro icke kullrigt bågböjda (såsom 
hos R. pilifrons), utan sned t raka, och i deras midt 
förmärkes vid noggrannt betraktande en liten, yt- 
terst svag eller lindrig urringning; sidokanterna 
äro dessutom något uppvikne, (h vilket förhållande 
alldeles icke äger rum hos R. pilifrons). 
Kroppen medelmåttig, 1| declmal-linia lång, 
oval och kullrigt platt; på öfre sidan grågul och 
mycket tätt svart och brunt punkterad. Hufvudet 
plattkullrigt, irreguliert trian^elformigt, vid ansig- 
tets sidor och på ändan af clypeus glest besatt 
med små bruna borst; nätögonen medelmåttiga, 
utstående, äggrundt klotformiga, mörkbruna; punkt- 
ögonen 2, mycket sn)å, gulbruna, sitta nära intill 
bakkanten litet framför nätögonens bakre hörn; 
vid h vardera sidan af ansigtet, framför, eller om 
man så vill, nedanför, hvardera nätögat ligger ett 
plattkullrigt ciikelformigt utskott, som i ändan är 
tvärt a fs k uret; uti afskärningen finnes en liten ur- 
hålkning, i hvilken antennernas rot är fästad. An- 
tennerna korta, knappast längre än hufvudets och 
pronoti sammanräknade längd, glest besatte med 
små bruna borst, till färgen lergula eller brun- 
gula med brun spets; l:sta leden tjockast, omvändt 
koniskt-cylindrisk, 2:dra och 3:dje lederna smala, 
cylindriska, 2:dra leden betydligt längre än den 
l:sta, men obetydligt längre än den 3:dje, den 
nyssnämnda och den 4:de eller terrainalleden äro 
sinsemellan i det närmaste lika stora, men termi- 
nalleden är tjockare och elliptisk; clypeus jemn- 
smal med trubbig ända, på hvar sida begränsad 
^af en parallel, djupt intryckt längdlinia; sugröret 
cylindriskt, mot ändan smalare och tillspetsadt^ 
