241 
i norr. Orsaken till denna sednare skiljaktighet 
torde böra sökas uti Sveriges insulära läge, samt 
i Rysslands enformiga natur. 
De stora träsken i grannskapet af den nämnda 
kanalen upplifvades af en mängd vattenfoglar, t. 
ex. Gallinula porzana. Grus cinerea, Ardea stellaris, 
A. cinerea, Ånas acuta, A. boschas, A. querquedula, 
A. crecca, A. clypeata, Fuligula marila, F. ferina, 
Colymhus arcticus, Sterna hirundo, Larus canus, L. 
ridihundus och, närmare N. Ladoga, L. minutus, af 
h vilken sednare en mängd flögo fram och åter öf- 
ver kanalen mellan Ladoga sjön och deras häck- 
ställen inuti träsken, med den lättaste och behag- 
ligaste flygt af alla Lari, och i det hänseendet 
närmande sig till Sterna, Både hvad Pallas om 
den anförer, att den t. o. m. i de nordliga de- 
larne af Sibeiien icke är sällsynt, och äfven före- 
kommer vid Wolga och Tanais, samt hvad jag 
sjelf haft tillfälle att observera, gifver stöd åt den 
förmodan, att den, som i de öfriga delarne af 
Europa under häcktiden lärer vara sällsynt, är en 
östlig fogel, och i Ryssland har sitt egentliga hem- 
land. Då det är antaget, att Lari icke fortplanta 
sig innan de erhållit sin fullt utbildade drägt, 
samt att de dessförinnan icke förekomma vid de 
gamlas häckställen under häcktiden, är det an- 
märknings värd t, att jag fann L. minutus härifrån 
göra ett undantag. Bland de gamla fann jag nem- 
ligen vid häckplatsen ett betydligt antal yngre 
individer, efter utseendet, från foregående året, 
hvars uppsvälda testes och ovaria tillkännagåfvo 
redan börjad parning *). 
*) I Norrige (nära Christianssund) har jag en gång un- 
der häcktiden, i Juli månad, bland en koloni häc- 
kande Sterna arctica träffat tvenne individer af samma 
