399 
Tager man Middellallet at jS — ^ for Tiiiieine 
0 og 1 for alle 12 Maaneder, saa bliver det för- 
ste = + (y"0469, det sidste = - 0'"o255. Vil man 
altsaa hele Aaiet igjennem antegne Barometerstan- 
den hver Dag ved Ti men O, saa vil det aarlige 
Middel bli ve 0,0469 större end den sande Middel- 
stand; ved Timen 1 vilde det bli ve 0,0255 under 
samme. Vil man altsaa ved en enkelt Observa- 
tion daglig sÖ2^e den midlere Barometerstand naer 
den 60:de Bredegrad, saa vil man faae en Ap- 
pioximation hertil ved at antegne Stånden daglig 
39 Minuter efter Middel-Middaa. 
o 
Man seer, at af disse 288 beiegnede Vaerdier 
ere der kun 26 ved hvilke Afvigelsen A imellem 
Observation og Regning stiger til Linie eller 
lid t derover. Den störste Afvigelse 4-0'"oi72 findes 
1 Juli ved Timen 5, og Formlen for maa 
altsaa ansees at fyldestgjöre lagttagelserne tilstraek- 
kelig. Af denne Formel maa man altsaa med til- 
straekkelig Nöjagtighed kunne udlede de Tidspunk- 
ter, da de forskjellige Maxima og Minima ind- 
traeffe, samt disses Störrelse; ligeledes Tidspunk- 
terne, naar Medium indtraefFer, d. e. p^ — ^ = 0. 
Saetter man ^ ~ ^> saa faaer man en Ligning, 
hvis Rödder give de Vaerdier af Middelsolens Ti- 
mevinkel, ved livilke de forskjellige Maxima og 
Minima indtrcelFe, og naar disse Vaerdier af t ind- 
saettes i Form len for p, findes Störreisen af de sög le 
Maxima og Minima. Af de beregnede Vaerdier i 
Tabellen seer man strax, i Naerbeden af bvilke 
Timer de forskjellige Maxima og Minima maa 
falde; ved Hjaelp af denne tilnaermede Vaerdie 
af t finder man let ved nogle Forsög den Vaer- 
die, som bringer Ligningen til 0. Saaledes^ seer 
man f. Ex. at i Marts maa et Minimum falde 
