405 
bliver ligesaa stor, som den Förödelse, der opstaaer 
af Temperaturens TilvaexL Belegner /) Luftens 
Elasticitelstryk, p Luftens Taetlied, e Jens Tempe- 
ratur i det nederste Luftlag ved Punk let B, cl 
dens Udvidelse for eeii Thermonietergrad k en 
constant CoeOicient, saa er f= k^(^i+cis). Saetter 
man Ditterenlialet af p = O, faaer man altsaa, at 
Barometret vil sti2:e, indtil — + —^'ch = 0. Dette 
indtraefFer, som man af noestforegaaeiKle Tal)el seer, 
ved Vintersolh verv lid t o ver en Time, og ved 
Som mersolh verv omtrent 4l Time efter Solens 
Opgang, og bestemmer Maximum a. 
Efter at dette Maximum er opnaaet, ville de 
i Luftlagene frembragte Bevaegelser i horizonlal og 
vertikal Retning ej standse, förend de ved Tryk 
og Tyngdens Virkning i modsat Retning ere op- 
haevede, og herved formindskes altsaa LufUrykket 
p og Minimum a indtraeder om Eflermiddagen no- 
get efter den böjeste Temperatur ved Vintersol- 
bvervet imellem Klokken 2 og 3, og ved Sommer- 
solbvervet Kl. 5|. 
Efter dette Tidspunkt begynde de overlig- 
gende Luftlag igjen at synke, og naar Punktet B 
iiaermer sig til den östlige Lysgraendse ved Solens 
Nedgång, da Temperaturen synker, vil der tillige 
i de underste Luftlag skee en Ti I ström ning fra de 
vestligere Punkter, bvor Temperaturen endnu er 
höjere, altsaa fra vest mod öst, og naermere ved 
Midnat fra Nord mod Syd fra de af Solen beskin- 
nede Polaregne, hvorved Lufttrykket p vil voxe, 
og naae si t andet Maximum b omtrent 6 Ti mer 
efter Solens Nedgång, der dog maa bli ve betydelig 
Efter Prof. Rudberg a = 0,003646 for en Centesi- 
malgiad og tor fuldkommen tör Luft. 
