439 
gar, beroende af de punkter på skifvan, h vilka 
under experimentet fixeras. 
a) Första klassen. Det enklaste slaget af 
hithörande klangfigurer utgöres af 2:ne hyperbel- 
systemer. De hafva först blifvit angifna af Sa- 
VART, hvilken i sin intressanta afhandling om klang- 
figurer hos kristalliserade kroppar äfven, ehuru 
blott i föregående, sysselsätter sig med gipsens; 
hans bestämning af de båda hyperblarnes läge är 
emellertid oriktigt ^). Han anser nemligen de båda 
genomgångarne, den torra och fihrösa, vara asym- 
ptoter till ena hyperbelsystemet, och fihrösa genom- 
gången dessutom hufvudaxel till det andra. Att 
detta icke är händelsen, visar redan Tab. XXIV 
fig, 1, hvilken återgifver de båda kurvernas läge 
relativt till linierna ff och nn\ hvilka föreställa, 
den förra den torra och den sed na re den fihrösa 
genomgångens intersektion med skifvans yta eller 
den lätta genomgången. 
Låt hyperbelns eqvation vara 
och den vinkel hyperblarnes reela axel (a) gör 
med den fihrösa genomgången betecknas med c&, 
vinkeln emellan de båda hyperblarnes axlar A, 
skifvans diameter D och tjocklek A, sä erhölls för 
en skifva N:o 1 hvarest Z>=:49""" A == l^^^^ss 
b 
a b — K Ä 
Hyp. (I) 8,67 12,244 1,412 ^25'}.^,., 
» (II) 9,06 13,91 1,535 60«29'P^'^ 
Läget af hyp. (1) gjorde det ganska sannolikt, 
att de båda genomgångarne vore denna kurvas 
») Ann. de Ghemie et de Ph. Ser. 2. T. XL. p. 1 
och 113. 
