444 
För tunna skifvor liafva de båda nodlinierna 
af andra ordningen en märkvärdig rörlighet, be- 
roende af den fixa punktens läge. Pl. XXV fig. 6 
framställer deraf l^me former, motsvarande de båda 
systemerna (1) och (2)^). Alla dessa kurver synas 
emellertid representerade genom eqvalionen 
hvarvid h och e äfven kunna bli = o. 
De nyss anförda nodlinierna reipresentera sålunda 
en hel klass af 3dje gradens kurver, och är denna 
omständighet så mycket märkvärdigare som, förf. 
vetlerligt, dessa kurver icke förut förekommit in- 
om fysikens område. 
6) Andra klassen. Föres stråken genom ett 
hål i skifvans midt, och densamma fästes på en 
punkt af den uppkommande nudliiiien — i ändan af 
den större axeln — erhåller man en sluten kurva 
af elliptisk form och sannolikt den, som genereras 
af perpendiklarnes ändpunkter, då mot tangenterna 
till en ellips nedfällas vinkelräta linier. Uppritar 
man nemligen på de gifna axlarne en ellips och 
jemför den med den på skifvan tecknade nodli-- 
nien, så visa sig i octanterna afvikelser emellan 
båda kurverna, så att nodlinien ligger utom ellipsen. 
Den supponerade kurvan erhålles äfven, som 
bekant är, genom en principalsektion af Fresnels 
elasticitetsyta. Man får således om o betecknar den 
vinkel, rad. vect. gör med större axeln, kurvans 
polareqvation 
?'2 = a2(,Qg2Q^_^2gjj-^2^^ gHj3j, rätvinkliga koordinater 
(ir'+//')' = «'^^+6y (a) 
') Tvennc andra former, motsvarande den elliptiska 
nodlinien, äro repiesentcrade Pl. XXV fig. 7; hvar- 
vid den punkterade linien erhålles, då punkten c' är 
fix, den andra åter, då c llxeras. En nodlinie af 
3:dje ordningen framställer Pl. XXV fig. 9. 
