32 
äfven, alt, med undantag af Hernösand, den stör- 
sta dödligheten förekommit i de landskapers städer, 
som närmast gränsa intill Stockholm eller ligija 
invid Mälaren, der kommunikationen med hufvud- 
staden är lifligast. Skulle man icke deraf äfven 
i vårt land vinna bekräftelse på den ofta gjorda 
erfarenheten om större städers skadliga inverkan 
på de närbelägna mindre? Detta erhåller också 
stöd af förhållandet emellan Götheborg: och Kun^jelf. 
Man borde kunna tro, att städernas olika folk- 
rikhet skulle betydligt inverka på barnens morta- 
litet; ty då vi snart skola se, att denna i allmän- 
het är större i städerna, än på landsbygden, så 
borde ock deraf följa, att ju folkrikare en stad 
är, ju mera lefnadssättet inom densamma afviker 
ifrån landtfolkets och närmar sig till hufvudsta- 
dens, desto större skulle äfven barnens dödlighet 
vara. Tabellen ådagalägger likväl, att så icke för- 
håller sig, åtminstone icke i någon hög grad. 
Waxholm, som år 1845 ägde en folkinängd af 
958 personer, har likväl 31,77 procent döda barn 
inom åldern af tre år, då Götheborg med 23,38 i 
invånare visade i dödsprocent endast 27,38, såle- 
des 4,39 pr. mindre; Malmköping, näst Falsterbo 
den minst befolkade staden i Sverige och med 
blott 280 invånare förrnämnda år, erbjuder i döds- 
procent 28,73, då Norrköping, som räknade 14,415 
invånare och dessutom är en fabriksstad, endast 
äger 28,16 pr., följaktligen omkring en half pro- 
cent mindre. Ibland städer med nästan lika folk- 
mängd är dessutom moitaliteten hos barn ganska 
skiljaktig. Nyköping hade 3,897 invånare och 22,96 
pr., Landskrona 3,884 inv. och 23,06 pr., Eskils- 
tuna 3,475 inv. och 30,41 pr., samt Helsingborg 
3,295 inv., men 20,87 pr. barn döda, innan de 
fyllt 
