40 
stödjes hon icke i sina bemödanden för barnet, 
hvilka för oCrisrt ta^a i anspråk en stor del af 
hennes tid. ^enom fadren. utan denne använder 
sin arbetsförtjenst och siiia pennins^etiligån^ar på 
e2'na så kallade nöjen, pä ett supigt, sedeförderf- 
vande lefnadssatt. eller,, säsom i det ogifta till- 
ståndet så ofta händer, neka^ hon all hjelp af 
honom: då vanvårdas barnet och måste sakna 
sina nödvändigaste behof. hvaraf följden blir och 
nödvändi2:t måste blifva sjukliahet samt mycket 
ofta döden. I föreniPi^ med en sedeslös och oor- 
dentlig iefnad utöfvar följaktlis^en fattigdomen ett 
så menligt in tiv tände med hånsyn till de späda 
barnens mortalitet. 
Jag har redan anmärkt, h vilken högst för- 
derfiis: inverkan de många årlis^en födda oäkta 
barnen i Stockholm hafva på dödligheten under 
den spädaste barndomen, äfvensom jag visat, att 
samma förhål] Lmde, fastän i mindre s^rad. äsfer 
rum när de öfriga städerna i allmänhet betrak- 
tas. Detta bekräftas också, då man särskildt o^ran- 
skar städernas mortalitetsprocent : tv i 67 pro- 
vinsstäder har ett öfvervägande antal oäkta barn 
atlidit jemnförelsevis med de äkta. Skilnaden är 
dock olika på olika stållen. men blir på mån?a 
ganska betydlig, så att t. ex. i Mariefred och 
Strömstad dubbelt tiera oäkta dött och deröfver. 
Lti de återstående 19 städerna inträffar likväl 
motsatsen, att nem lisen mortaliteten är mindre 
hos de oäkta. Sådant förtjenar mycken uppmärk- 
samhet, men är svårt att tillräcklis^t förklara, om 
man icke fullkomligt känner invånarnes alla inre 
förhållanden i nämnda städer. Det betager dock 
ingaluneUi min forr yttrade åsigt dess allmänna 
giltighet. Inom 12 af dessa sist omnämnda stä- 
der är olikheten ringa och uppgår icke till fem 
