446 
samt trenne utsigter af Fjell-trakter och förnämligast 
af Sulitelma. 
Uti detta verk anförer Wahlenberg de af honom 
verkställda talrika höjdmätningar så väl på svenska som 
norrska sidan af Fjell-ryggen, de flesta gjorda med Ba- 
rometer, samt afhandlar utförligt den trigonometriska 
uppmätningen af Sulitelma. 
Derefter beskrifver han på ett högst lärorikt sätt 
Glaciererna, i flerfaldigt hänseende betraktade. 
Sedan gifver Wahlenberg i detta arbete en ka- 
rakteristik öfver Växt-Regionerna i Lappmarken. 
Han anmärker, att i samma mån som Snö-gränsen 
höjer eller sänker sig, stiga äfven växterna högre 
eller lägre, så att alltid ett lika afstånd iakttages dem 
emellan. Han anser derföre redigast att bestämma olika 
växters förhållande efter deras afstånd ifrån snö-gränsen. 
Enligt den för Lappmarkerna och för deras 
fjell af Wahlenberg anmärkta temperatur intager Sve- 
rige den mildaste trakten vid norra Pol-Cirkeln. 
Sist framställer Wahlenberg här eri öfversigt af 
Polar-Trakternas och Alp-Bergens natur-beskafTenhet 
med uppgifter om höjd öfver hafvet för jordens märk- 
värdigaste berg. 
Under dessa senaste år '1806 — 1809 hade Wah- 
lenberg äfven med stor håg studerat Väx t- G eogra- 
fi en. Han anmärkte, att denna lära framställer ett 
lands naturliga fjuktbarhet, så vida denna består i väx- 
ternas beskaffenhet och mängd. Han ansåg, att denna 
vetenskap alltså utgör en betydlig del af theorien eller 
läro-grunden för ett lands jordbruk, och att den leder 
till kännedomen om luftstreckets beskaffenhet, af hvilket 
växternas förhållanden äro en naturlig och säker följd. 
Den namnkunnige Geologen Leopold von Buch hade 
omkring år 1808 anmärkt, att spring-källor, hvilka året 
om i det närmaste ega samma temperatur, utvisa jordens 
