462 
svenska sidan under dess varmare somrar. Ett Kon- 
tinent a ]- k 1 i m a t är för Vegetationen i allmänhet 
förmånligare än ett kust-klimat, ehuru grannska- 
pet af Verlds-Hafvet ej medgifver stora olikheter i 
års-tidernas väderlek: men ju mer man aflägsnar sig 
ifrån Hafvet, desto mer ohkartad blifver temperaturen i 
de varmaste och kallaste månaderna; i synnerhet i 
midten af en Kontinent. Här begagnar Växt-Riket de 
ljusa och varma somrarna att utveckla sin prakt, t. 
ex. i medlersta Asien visar sig den österländska prak- 
ten i stora blommor med bländande färger, hvaremot 
Kust-Ländernas Vegetatioiis-form kontrasterar genom den 
obestämda sommar-temperaturen och den ofta svåra vä- 
derleken, under h vilka växterna växa svagt, ehuru stun- 
dom under hela åi^et; men Växterna få här derjemte 
oftast en märkbar smalbladighet med obetydligare blom- 
mor, ofta med fler-klufna kronblad, och sakna städse 
dei] utbreddhet i former af blad och blommor, som sy- 
nes i det inre af en Kontinent. Så t. ex. kan man 
äfven ibland ^lossonia antaga kontinenlal-former t. ex. 
Splachnu7n luteum & ruhriim, hvaremot arter af Po- 
lytrichum framställa kust-former ibland Mossorna. 
Ka mtscha tka's Moss-Vegetation liknar, enligt 
Wahlexberg, mera den lappskt-svenska. än den vid 
Nord-Cap. Ibland de 40 här anförda Kamtschadaliska 
Mossor äro 36 äfven lappska. Tvenne arter och en 
varietet voro nya: Splachnum luteum var. melanocau- 
lon, Trichostomum corniculatum Schwsegr. {Encalypta 
corniculata Wbg.) och Fimbriaria saccata. 
Ka mtscha t kas Mossor, säger Wahlexberg, an- 
lyda ett föränderligt klimat. Detta Land förenar flera 
trakters egenheter. Det sibiriska Kontinental-klimatet 
Står här i strid med stilla Oceanens hafs-luft. Dertill 
komma de härvarande kolossala Vulkanerna med sina 
häftiga regn-byar, hvilka förmå att i det oändliga 
förändra väderleken. Alla dessa omständigheter hindra 
