464 
stor välvilja emottogo honom och befordrade på mång- 
faldigt sätt hans undersökningar i Naturforskningens 
särskilda delar. 
Vid sina forskningar bemödade han sig städse att 
jem föra S c h w e i t z e r -- A 1 p e r n a med Sveriges Al- 
per, och han ansåg, att detta ändamål bäst kunde vin- 
nas derigenom, att han flera gånger vid olika års-tider 
besökte samma Alper. Alltså undersökte han först de 
yttre Alperna: S:t Gotthard och dess nejder tre gån- 
ger, Engelsbergs-Trakten, Appenzell med Mons 
Lunse, loggen b urg och Entlibuch två gånger 
samt Glomes- A Iperna en gång. 
Under sommaren besökte han derföre en stor mängd 
af alper, bestämde deras höjd genom barometer-mätnin- 
gar, deras jord-temperatur och vegetation, samt anförde 
utförligt resultaten häraf uti sitt arbete om Schweitz. 
De Nord-Schweitziska Alperna utmärka sig, 
enligt Wahlexbergs iakttagelser, äfven under sommaren, 
genom en fuktig luft, genom nästan beständiga snö- 
fall, hagel, stormar, ihållande åsk-väder och vatten- 
meteorer, men också genom en likare vegetation, och 
genom sina ofta högt upp belägna vidsträckta, fuktiga 
och växt-rika betesmarker, hvilka medgifva Boskaps- 
Skötsel eller Sennwirtschaften och bostäder högt upp på 
Alperna, hvaremot på Lappska Fjellen under som- 
maren råder en torr luft, med milda och varma dagar 
och med ljusa sommar-nätter utan alla snö-fall, utan stor- 
mar, åsk-väder och vatten-meteorer, men Landet eger en 
fattigare vegetation och saknar dessa rika betesmarker 
och all egentlig boskaps-skötsel, genom hvilka Schweit- 
zer -Alper na blifva så utmärkt gagneliga för Landets 
Innevånare. 
Det öfi'iga af hösten år 181:2 och vintern år 18 I 3 
tillbragte Wahlenberg i Zurich med författandet och 
tryckningen af sitt bekanta verk: »De Vegetatione et 
Cl i mate 
