466 
heller öfver densamma på olika ställen i Landet. — 
7. Jord-temperaturen enligt hans egna talrika iaktta- 
gelser. — 8. Den direkta sol- värman. — 9. Meteorerna, 
jem förda med de lappska. 1 detta verk förekomma 
ock iakttagelser om flera svenska växter; om arter af 
Luzula, Tofjeldia, Cerastium, Draha, Androsace sep- 
lentrionalis , Heliantliemum oelandicum, Pedicularis 
flammea. 
Wahlexberg har anm.ärkt, att luften på de Norra 
S ch wei t zer- A 1 pe r n a erhåller ifrån de lägre trak- 
terna en ymnig fuktighet, hvilken samlas vid bergs- 
topparna och allestädes fälles under åsk-dunder; till följe 
häraf erhåller Norra Sch wei tz sina feta, fruktbara 
Alp-betesmarker, hvilkas likar intet annat land fram- 
ställer; Wahle>-beug anser, att orsaken, hvarföre Sädes- 
Arterna ej så väl fortkomma i Norra Schweitz, är 
Alp-nejdernas ocli dalarnas fuktighet, hvilken förorsakar, 
att Sädes-Arterna här mera yppigt växa i strå och 
i blad, men knappast gifva hårdare frö, åtminstone på 
de emot norr liggande berg. Sädes-Arterna uppstiga 
också här föga högt. Södra Schweitzs Alper äro, 
enligt Wahlexberg, torrare, och Sädes-Arterna odlas här 
högre upp på Alperna. Det är ock på dessa emot 
Italien liggande torrare Alper, som Marmoterna eller 
Murmel-Djurcn (Marmota alpina) vistas och anställa 
sina vidsträckta uppgräfningar af jorden. Här råder ock 
den .varma vinden Föhn, hvilken anses vara sista fläg- 
ten af Afrikas Sirocco- vind. 
Ifrån Sch wei tz begaf sig ^YAHLE^•BERG i Maj år 
4 813 till Wien, med afsigt att under sommaren un- 
dersöka Carpatherna och jemföra de samma med de 
Schweitziska och Lappska Alperna. 
I Wien sökte han att om Carpatherna förskafla 
sig förberedande underrättelser, hvilka ock med stor väl- 
vilja bereddes honom af de namnkunniga Botaniccs Pro- 
