469 
sade och kunna åtkomma deras guld. Han måste der- 
före på flera ställen skyndsamt begifva sig undan ifrån 
det uppretade folket. -— Till följe af dessa ofta förstörande 
vatten-meteorer är ock Vegetationen i många trakter af 
de öfre Carpatherna fattig, och flera växter få till 
sina delar ett smalbladigt barrlikt utseende, t. ex. Saus- 
surea pygmcea. 
Den 4 2 Oktober afreste Wahlenberg ifrån dessa 
nejder, och besökte flera trakter af Ungern. I Leut- 
schov såg han hos D:r Genersich dess ungerska herba- 
rier; i Ofen erhöll han af Pacquich de af honom an- 
tecknade barometer- och thermometer-observationer, och 
i Pesth besökte han Prof:r Kitaibel för att äfven se 
hans ungerska växt-samlingar. Derefter begaf Wah- 
lenberg sig till Wien, hvarest han tillbragte det öf- 
riga af hösten år 1813 och vintern 1814 med att ut- 
arbeta sin Flora Carpathorum, och att jemföra sina car- 
pathiska växter med dem i Wiener-herbarierna hos Hrr 
JaCQUIN, HoST, TrATTINNICK och VON PORTENSGHLAG. I 
Maj år 1814 afreste Wahlenberg till Göttingen för att 
derstädes låta trycka sitt ofvannämnda arbete. 
Emot hösten utkom ock hans Flora Carpato- 
rum, ett verk af högt och allmänt erkändt värde. 
I företalet redogör han för sin res~tur. , Derefter följer 
en inledning, benämnd »Tractatus de altitudine, vege- 
tationCj temperatura et meteoris Carpatorum in genere». 
Uti särskilda afdelningar afhandlas: I. Barometerns oscil- 
lationer i allmänhet, och särdeles på Carpatherna, samt 
det deraf beroende sättet att beräkna Ofens, Wiens 
&c. höjd öfver hafvet. H. Carpathernas höjd öfver haf- 
vet och deras samt omgifvande nejds beskaffenhet *). 
*) Fatra benämnes i allmänhet den första långa yttre ryg- 
gen eller, de yttre Carpatherna med sina många bergs- 
toppar. Tatra kallas de Centrala eller egentligaste Car- 
patherna. 
