482 
academicum ansåg, att Akademiens tillgångar icke med- 
gåfvo att betala. Det var vid sådana tillfällen, som 
Wahlenberg sjelf ifrån sin egen kasssa bekostade dessa 
talrika utgifter. Det var ock i anledning af dessa 
penning-uppoffringar, som Akademiens Kanzler H. K. 
H. Kronprinsen, genom en särskildt utfärdad Kanz- 
lers-skrifvelse af d. 10 Sept. 1835, på H. M. Ko- 
nung Carl XIV:s vägnar förklarade Wahlexberg Ko- 
nungens välbehag för hans välvilja emot Akademien 
genom gjorda penning-uppoffringar för Botaniska Träd- 
gården. 
Ar 1 837 utgaf Wahlenberg en »Historisk un- 
derrättelse om Upsala Universitets Botaniska Träd- 
gård». (Skandia. lX:de Bandet, ss. 51 — 74). 
Under Wahlenbergs förestånderskap verkställdes 
talrika förbättringar så väl i Trädgården, som i Oran- 
gerierna och i Museum. 
Ar 1848 försökte Wahlenberg att besvara föl- 
jande fråga: »Huruledes och huruvida synes Sverige af 
naturen vara dömdt att förblifva ett fattigt land»? 
(Palmblad's Läsning för bildning och nöje 1848. 
Afsigten med denna afhandling var den att be- 
visa, att utländska jordbruknings-sätt med täckta diken 
och ett sådant växel-bruk, att boskapen under hela året 
skulle kunna stallfordras, icke är tjenligt i Sverige. 
Jord-grundens beskaffenhet med sin styfva och hårda 
lerjord förbjuder i Sverige utländska odlings-metho- 
der, enligt hans åsigt endast användbara i de sydli- 
gare utländska, yngre, lösare och varmare jord-bildnin- 
garna. — 1 Sverige bör man, enligt hans tanka, be- 
fria jorden ifrån det kylande vattnet, och utsätta den- 
samma för den uppvärmande solen, bemöda sig om en 
djupare plöjning, eller om djupare gräfnings-arbeten, 
samt om tillfälle gifves, äfven genom andra jord-arters 
tillblandning befordra jordens flerfaldiga förbättring. Han 
