23 
Cjanit^) från Ptilsoh i Tyiulen liar qifvii 
följande pi ocentiska sainriiansälLning : 
Kiseljoid Syreqvaiitilet .. 19,39 2 
Lerjord 62,09 .... 28,99 
Jernoxid 0,7i .... 
Kalkjurd I 
Kopparoxid J ^* 
roo,i6. 
Dä syreqvaiUiteten hos lerjoiden och jei n- 
oxiden liilsaiumanLagne är U gång slor suni 
kiseljordens, så kan cyanitens sanimans» ilning 
ganska noga representeras af den mineralogiska 
formehi A^S"" och den kemiska 2ÅlSi'+7ÄL 
29,20 s 
*) Den vackra blå kristalliserade varieteten. Eg. vig- 
ten vid + 16° Cels. = 3,6613. Hårdliete n varierande 
på olika planer och i olika direktioner på samma 
plan, sålunda att om näislå- 
^ ende figur föreställer en Gyanit- 
kristall, så repas det bredare 
sidoplanet af kalkspath i di- 
rektion efter linien aa- d. v. s. 
parallell med prismats huf- 
vudaxel, men ju mera man 
af]äs:snar si^ från denna rikt- 
^ ning, ju större hårdhet erbju- 
der planet, så att det inom 
en båge af 90° genomgår hård- 
hetsskalan från kalkspath tilf 
I qvartz, hvilket sista mineral 
är det första som repar planet 
^ i en mot hufvudaxeln vinkel- 
rät direktion eller efter li- 
nien bb. — Det smalare sidoplanet är hårdaie, ty 
det repas blott af Topaz, 
