53 
rör. Piofröret iiedsatles nu, sa laugl saltet räck- 
te, i sanden af ett sandkapell, som upphettades 
så att vatten i de dervid ställda vattenbaden 
hölls i jemn kokning. I början visade sig ingen 
annan ändiing än att sjelftändlig Fosforsyi lighet 
bildades ofvanför saltmassan. Derefter begynte 
massan gulna, och blef slutligen vackert pome- 
ransgul, sedan visade sig deri vid bottnen en 
rodnad och denna ste» höore och höore och 
blef slutligen fullt cinoberröd. Då efter 5 tim- 
mar ingen vidare förändring visade sig, upp- 
togs röret och afsvalades. Det röda hade intagit 
ungefär | af saltmassans höjd. Det öfre var ännu 
hvitt. Röret afskars nu med en til ett stycke un- 
der den öfre gränsen af det röda. Massan tände 
sig i detsamma röret afbröts, h vilket dock släck- 
tes genast derigenom att glasrören fälldes i hvar 
sitt olas med rent vatten. Den nedre röda delen 
blef här föremål för undersöknins:. Vattnet ut- 
dro" en saltmassa och lemnade en skönt cinober- 
o 
röd, voluminös massa olöst. Den togs på tiltrum 
och det genomgående var gult, något åt pomerans- 
gult. Det innehöll, på sätt jag längre ned kom- 
mer att visa, fosfors va (ligt svafvelnatrium , fosfor-- 
syradt och kolsyradt natron. Den röda återsto-^ 
den på fdtrum tvättades väl. En portion deraf 
aftogs ännu våt till analys. Det öfriga utprässa- 
des och det mesta in lades i en porslins k opp att 
torka under en glasklocka öfver svafvelsyra. Mas- 
san, som stadnat på filtrum, torkade i luften och 
lemnade derpå ett vackert djupt rödt pulverfor- 
migt ämne utan lukt och smak, men som vid en 
ganska ringa uppvärmning, tände sig och brann 
med fosforlåge. Då massan, som torkat mider kloc- 
kan, uttogs och kom i den fuktiga atmosferiska 
