109 
/ Borax löses iatt med i yttre lågen röd- 
oid, men eHer afsvalning gröngul färg. I inre 
lägen grön flirg med svag dragning åt gult, med 
tenn i inre lagen vackert sjögrön. Vid en ganska 
stor tillsats af profvet blir perlan af sig sjelf oklar. 
I fosforsalt j, med afskiljande af kiselskelett , 
brandgul perla, efter afsvalning likasom i inre 
lågen färglös. Kan ej fladdras- oklar. Med litet 
soda smälter i god eld till opak, något grönaktig 
perla. Med mera soda ger en osmaklig slagg. 
Kemisk Analys. 
Genom föregången q valitativ undersökning be- 
funnos beståndsdelarne vara Si, Mg, Fe och H. 
Mineralet, slammadt och i flere veckor uttorkadt 
öfver svafvelsyra, blandades med kolsyradt kali- 
natron, brändes dermed, smälta massan dekom- 
ponerades med utspädd saltsyra, lösningen afdun- 
stades till torrhet, torra massan genomfuk lades 
med koncentrerad saltsyra, vatten tillslogs och 
kisel jorden afskildes. Till den genomgångne so- 
lutionen tillika med tvättvattnen sattes kaustik 
ammoniak, fällningen afskildes, löstes i saltsyra, 
h varpå ur lösningen, vederbörligen neutraliserad 
med ammoniak, jernoxiden utfälldes med bern- 
stenssyradt natron. Lösningen härifrån , samman- 
slagen med den från fällningen med ammoniak 
silade, afdunstades till torrhet, salmiaken bort- 
drefs och återstoden behandlades med utspädd salt- 
syra, som lemnade något kiselsyra olöst. Lösnin- 
gen försattes kokande med kolsyradt kali, intor- 
kades, upphettades till svag glödgning , beg jöts med 
kokhett vatten, h varefter k olsy rade talk jorden från- 
skildes, glödgades och vägdes. Solutionen tillika 
med tvättvattnen afdunstades ånyo till torrhet, 
