345 
lenls g imelleo] MiiklelsLaiideo i saiinDe Time i 
liele Maanedcii og Slaiiclen paa de enkel le Dage. 
DeUe Rcsidlal kan allsaa ikke samineiilignes med 
g for Chiisliania. Ved Middel af 41 Terminer 
imellem 1834 og 1840, som alle ere reducerede 
til IrsLe Oetober 1834 ved Addition af 3'9"5^ + 
13"5^^ {t er den fra t:sle Oetober forlöbne Tid 
udtrykt i Aar), fmder baii Pertnrbationen af den 
daglige Middelstand g' = 59''37 (ibid. S. 73-77). 
Det er kiart, at den ovenstaaeiide Formel for 
Secularforandringen kuns lihiEermelsesvis kan ud- 
trykke den virkelig observerede maanedlige Mid- 
delstand, og at siialedes Diiferentsen imellem Mid- 
delstanden ved bv^er Termin og den efter For- 
melen beregnede ideale Middelstand maa bli ve 
noget forskjellig fra den, man vilde erboldt ved 
a t benytte den virkelig observerecle maanedlige 
Middelstand. Siimmen af Differenlsernes Qva- 
drater maa altsaa i det förste Tilfeelde bli ve no- 
get större end i det sidste. Det maa altsaa ikke 
forundie os, at Usikkerbeden g' af Middelstanden 
udledet af en Terminsdag paa 288 Observationer i 
Göttingen , er fundet = 59"37, i Chi istiania=:50"28, 
uagtet man skulde ventet at finde den större i 
Cbristiania, bvor den borizontale Intensitet er 
mindre end i Göttingen. 
Sammenstiller man Middel va^rdierne af /sog 
e for Intensiteten og for Declinationen, begge ud- 
Irykte i Bifilarets Scaladele eller af den bo« 
15970 
rizontale Intensiset i Cbristiania, saa er 
for Intensiteten £"==8.206, e= 11.032 
for Declinationen 3.823, e = 13.600. 
Ueraf sees altsaa, at den öjeblikiige Perturbatioii 
e er noget slönc ved Declinationen (lodret paa 
