IT 
På detta sätt blefve det begripligt h vårföre 
ur de föreningar af antimonsjra , tilansyra , tantal- 
syra, kiselsyra ni. fl., med metalloxider, som på 
våta vägen beredda, så lätt lemna basen, intet 
spår dera! kan utdragas, sedan föieningen genom 
glödgning inträdt i det andra tillståndet, emedan 
öfvergången af syrans radikal till tillståndet bar 
medfört öfvergång till samma tillstånd äfven för 
basens radikal. 
Öfverblickar man då det stora fältet af sam- 
mansatta oorganiska kroppar, som hittills äro kände, 
så finner man spridda exempel på föreningar emel- 
lan grundämnen af olika slag, h v il ka synas böra 
till det radikalernas tillstånd, som vi bär kalla 
och som utvisa att största delen af kända grund- 
ämnen kunna deri inträda. Så visar t. ex. den 
indifferenta cbromcbluriden , att sallbildare kunna 
delta2:a i detta tillstånd. 
Qväfkolets svårförbrännlighet kan härröra 
deraf, att det innehåller kolet i form af C/3. Men 
svårförbrännligbeten af QvälFosforen, låter icke 
förklara sig på annat sätt än att fosforen deri be- 
finner sig, likasom i fosfoi jernet, i det tillstånd 
af indifferens, vi bär beteckna med p. Vill man 
gå längre med gissningen, så låter det förmoda 
sig att qväfgasens fullkomliga indifferens för för- 
eningar ligger deri, att den alltid befinner sig i 
<letta tillstånd och att, då den förenas med syre 
eller väte, omständigheterna måste förflytta den 
derur. 
Framför andra kroppar äro i detta hänseende 
att märka de nyligen af Balmäin upptäckta för- 
eningarne af bor och qväfve med metaller. Sjelf- 
va kaliumföreningen är olöslig i vatten, syror, 
kungsvatten, oxideras icke vid glödgning i torr 
K. v. Ahad. Uandl. 7843, 2 
