87 
Prwlabriim. 
Om hufvudets urhålkniiig inom miuiöppnin- 
gen hos en Ephydrin undersökes, så upptäckes 
på främre delen af sugrörets (underläppens) stam 
(stipes), af h vilken urkolkningen bildas, en vid 
stammens hinnbetäckning fästad lodrätt, hornak- 
tig skifva, som sträcker sig rund t omkring ur- 
hålkningen till ganska ringa afsiånd från hufvu- 
dets yttre betäckning, af h vilkens brädd mun- 
öppningen bildas. Denna skifva utgör en särskilt 
kant omkring den urhålkning, i hvilken sugröret 
infälles, då del är i hvila. Hos de större arterna 
med betydligt vidgad munöppning, t. ex. hos 
Eph. riparia Fall., Notiph, caudata Fall., Not, 
cinerea Fall., kaii denna skifva med lätthet ur- 
skiljas, då sugröret är ned fäldt; och hos den grupp 
af Ephj^dra, som representeras af Eph, aquila 
Fall., Eph. coarctata Fall. och Eph. furcata 
Zett. (3. Gruppen Parjdra i efterföljande grupp- 
fördelning), framskjuter den normalt nedom bräd- 
den af epistoma kring hela dess omkrets, ehuru 
betydelsen af denna under epistoma framskjutande 
kant, hvaraf djurens fysionomi ei håller ett helt 
eget utseende, aldrig blifvit föremål för närmare 
undersökning. Figuren 3 föreställer sugröret (un- 
derläppen) {a) och nedre delen af dess stam (^), 
hos Ephydra aurata (E. riparia b. Fall.). Ur- 
hålkningen {d) på stammens mot munöppningen 
vända sida, omgifves af den hornaktiga skifvan 
c, c)s inom hvilken sugröret h vilar, då det 
är infäldt. Figuren i visar denna hornaktiga 
skifvas tunglikt framskjutande spets (c) uppöf- 
ver palperna hos Ochtera'^), och Fig. n dess i 
*) Såsom ett exempel af den trohet, livarmed Prof. 
Fallen tecknade naturföremålen j må anmärkas, att 
