89 
form hos olika familjer. Äii är den en låg köl- 
lik svulst, såsom hos Anthomyzides och i allmän- 
het de under Muscides Fall. innefattade familjer, 
men då merendels af mörkare färg (svart, hrun, 
gul o. s. v.) än hufvudels inre urhålkning, eller 
en låg, trubbig, på undre sidan med en mörkare 
linea färgad kant, såsom hos Scatomyzides; än 
åter bildar den en mera spetsig kant omkring 
stammens urhålknins:, helt tunn och lås^ hos Or- 
talides, mera utvidgad och tjock hos Sciomyzides 
o. s. v. Men hos Ephydrinae är den förtunnad 
och förlängd till en platt skifva af samma horn- 
aktiga substans, som hufvudets yttre betäckning. 
Genom sin starka utbildnins^ ut^ör detta orsran 
ett bland hela familjens mest karakteristiska kän- 
netecken. 
Ephydrinernas praelabrum har icke allenast 
samma substans, utan äfven samma grundfärg 
och merendels samma beklädnad af färgadt ludd 
eller doft, som epistoma och hela ansigtet. Om 
detta ludd eller doft blifvit afnött, visar sig den 
svarta bottenfärgen. Hos de arter af Hjdrellia 
Macqu. och Notiphila 4:de. Gruppen {Philj^ria i 
grupp-indelningen, nästan Ephydra C, c Meig.), 
hvilkas ansigte har någon skiftning af gult eller 
hvitt; synes proelabrum icke antaga någon färgad 
beklädnad, utan behålla den svarta grundfärgen, 
föga skimrande af ett grålätt ludd. 
Praelabrum har sitt fäste på den utvidgade 
stammen, hos Ephydrinerna så nära till hufvu- 
dets yttre betäckning, att det mellanrum som åt- 
skiljer dera är ganska trångt eller att de nästan 
vidröra hvarandra. Deraf följer, att praelabri form 
i det hufvudsakligaste bestämmes af hufvudets 
form och isynnerhet af framsidans eller ansigtets. 
Ju rymligare hufvudets urhålkning och munöpp- 
