103 
hämlade af hufvutiols rorni, emedan denna loriu 
beror af nutritions-redskapens bildning. För en 
fullständig uppfattning af detta begrepp, torde 
derföre vara af vigt, att fästa närmare uppmärk- 
samhet på de hufvudets yttre delar, som egent- 
ligen bestämma hufvudets form i det hela, nem- 
ligen Facies (ausigtet) och Vertex (hjessan). 
Facies, 
Det typiska förhållandet i ansigtets bildning 
kan lättast iakttagas hos de större arterna, eme- 
dan det hos dem är redigast och starkast ut- 
tryckt. För att tydligt uppfatta det, bör man 
derföre betrakta de större Ephydrae, t. ex. Eph, 
riparia Fall., Eph. coarctata Fall., arterna af 
Notiphila Macqu., JSotiph. cenecij, Ochtera o. s. v. 
Ansigtet utgöres af två hufvud-delar : a) 
Orbitce oculorum (ögoninfattnin<^arne) och b) Epi- 
stoma (egentliga ansigtet). Orbitce oculorum äro 
smala band af ansigtet (Fig. i och n, o, o) be- 
lägna vid ögonens främre kant, på h vardera si- 
dan om epistoma, sagta utvidgade nedåt och öf- 
vergående i kinderna [gericB) under ögonen. Nor- 
malt hafva orbitae oculorum samma färg som epi- 
stoma. Gränsen mellan orbitae och epistoma 
bildas antingen af epistomats uppsvällda kant, 
som likt en plica (fåll) ligger upphöjd öfver or- 
bilae, eller vanligast af en linea inipressa (för- 
djupad linea), som sträcker sig f ra n nedre kanten 
af vertex, mellan densamma och pannan of van 
antennerna, på ömse sidor af epistoma oftast ända 
ned till mun-öppningen. Denna intryckta linea, 
ehuru hårfin, är dock ganska tydlig hos de större 
arterna, och då den hos de små ej kan tydligt 
urskiljas, ligger kanten af tpistoma likasom fast- 
