106 
Der den typiska ansigtsbildningen beslämdt 
framträder, äro epistomats sidostycken merendels 
jemnbreda och sammanstöta nederst med genae. 
Ju mindre konvext utvidgadt mellanstycket är, 
desto betydligare och nedtill mera utvidgade blifva 
de, såsom hos de större Notiphilce, Deremot fin- 
ner man dem helt smala och tillbakati ängda mot 
orbitan, då mellanstycket jemt utvidgas och till- 
växer i bredd mot mun-öppningen, såsom hos 
Ephydrae 3. Grupp {Parjdra), Är mellanstycket 
af betydlig biedd ufvantill, så blifva sidostyckena 
undanskjutna till nedre sidohörnen af epistoma, 
såsom hos Noliphila 2. Grupp {Telmatobia). Der- 
emot när mellanstycket är hvalflikt krökt {for- 
nicatum) upptager det nästan hela epistomats om- 
fång och undantränger sidostyckena på sidorna, 
der endast ett knappt märkbart spår af dessa kan 
röjas vid orbilans brädd, men lemiiar dem ett 
vidgadt utrymme ofvantill vid epistomats fram- 
springande del. Der få de nästan form af en 
kil med spetsen vänd nedåt, och blifva desto 
tydligare, ju mera framspringande epistoraat är 
under pannan t. ex. Eph, riparia Fall. Om åter 
det hvalflika epistoma öfveist är föga framsprin- 
gande eller nästan jemnhvälfdt ofvan ifrån nedåt, 
märkas sidostyckena endast såsom små insänknin- 
gar under antennerna t. ex. hos Eph. palustvis Fall. 
Det synes som de beskrifvande dipterolo- 
gerna icke alltid fästat tillräcklig uppmärksamhet 
på ansigtels särskilta delar. Facies och epistoma 
användas ofta (af Mligen och Macquart) såsom 
fullkomligt likbetydande ord. När orbili\^ oculo- 
rum äro uteslutna eller knappt märkbara, såsom 
hos HjdreUice, och epistoma således upptager 
hela ansigtet, kan det väl för artkännedomeu 
ej familjens , icke ^.•n'^ gruppcn>, blult vissa ai tcis 
t a ra k ter. 
