119 
IVämre Ivärnerveiis liige genom jeinförelse med 
lijelpiierveiis slutpunkt i costan och den eftersta 
tvärnervens genom jemförelse med vingens midt 
eller med dess inre biädcl, medföra tillräcklig 
no^i^rannhet. Men de ]}åda nervernas relativa läi^e 
blifver icke härigenom uttryckt på ett åskådligt 
sätt. Detta relativa läge har ett bestämdt mått i 
fjerde längdnervens mellersta segment mellan båda 
tvärnervernas ändpunkter. Den fiämre tvärner- 
ven bibehåller samma läge mot hjelpnervens slut- 
punkt åtminstone inom h varje grupp, och detta 
läge är icke eller hos särskilta grupper betydligt 
olika. Om den eftersta tvärnerven närmas till den 
främre mera hos den ena arten än hos den andra, 
så blir derföre detta närmande bestämbart genom 
det minskade afståndet mellan båda tvärnervernas 
ändpunkter på fjerde longitudinal-nerven. Men ju 
kortare detta mellersta stycke på f]erde längdner- 
ven blifver, desto mera förlänges nödvändigt fjerde 
längdnervens tredje eller eftersta stycke. Propor- 
tionen mellan dessa stycken af fjerde längdnerveii 
utmärker således tvärnervernas relativa läge. Vi 
må benämna det mellan tvärnerverna beläs^na 
stycket seginentum nervi quarti secundum eller 
inte r medium y och det yttersta stycket, som ligger 
mellan eftersta tväruervens öfre ändpunkt och vin- 
gens kant, segjjientum tertium (lig. 2. g-Zz^är segmen- 
tum secundum hk är se gm, tertium ). Genom seg- 
nientum nervi longitudinalis quarti tertium cequans 
1. subcequans segmentum secundum tillkännagifves 
att eftersta tväi nerven ligger nära eller föga bakom 
vingens midt, då främre tvärnerven ligger midt 
för hjelpnervens ändpunkt i costa (fig. 20, 22, 24)» 
Segmentum tertium sesqui dupJo ^ triplo o. s. v.^ 
longius secundo antyder åter att tvärnerverna äro i 
samma förhållande mera närmade till h varandra 
