Garex lagopina Wg. 
G. stellulata Sghreb. 
G. loliacea L- 
G. tenuifloi a Wg. ^ 
G. canescens L. 
G- Persoonii Sieb. 
G. Biixbaumii Wg. ') & 
y alpicola^) 
G. atrata L. & 
y rectiiiscula 
G. Valilii ScHK. 
G. aqvatilis Wg. *) <Sc 
/? epigejos ^) 
G. acuta L. ^) 
G. vulgaiis Fr. 
295 
G. rigida Good. & 
^ androgyna 
C. saxatilis L. (G. piilla 
Good.) 
C. flava L. & 
§ pygJiiifia 
G. panicea L. 
G. vaginata Tausch & 
^ sparsi flora 
G, limosa L. & 
^ irrigna 
G. ustiilata Wg. ") 
C. capillaris L. 
G. pallescens L. 
G. ampullacea Good. 
Axeu stundom fyra, till ock med niditncnt , näst under topp- 
axet, till det femte. 
Enl. Prof. Zettf.rstedt och Hartmans Slcand. Fl., 4 uppl. Af 
oss på stället osedd. 
20) H. o. d. i Äreskutans subalpina region, såsom nedom fjellets 
norra ända samt nära Bjelkesgrnfvan , åt Blå-stens sidan, äf- 
vensom på Mullfjellet. Skild från C. canescens L. , bland 
annat, genom det mycket späda och mjuka gräset, liknande 
Garicis loliaceoe L. 
Vid Kall- ock Åresjöarnc. 
2) Uppe på Åreskutan och Mullfjellet. 
3) På Totthummeln träffades en stor ocli grof form med ljus- 
bruna axfjäll, eljest svarta. 
*) Vid Åresjön. Från den vanliga formen något afvikande med 
högre strå samt kortare, ovanligt långt åtskilda 9"^^^. 
5) Vid Kallsjön, nedanför Huså hytta. Den här växande har 
axfjällen betydligt längre än frögömmena och synes vara den- 
samma, som i Hartm. Skand. Fl., 4. uppl., omnämnes såsom 
sänd af Kyrkoherden L.^stadius från Lappland samt förmo- 
dats vara skild. 
6) Vid Kallsjön. 
«) I Äreskutans och Mullfjellets skogsregion, ymn. 
8) Vid Mörviksån, högt upp på stora skutans sida, samt vid 
Kallsjön, kring Hus- och Skutåarnes utlopp, till sistnämde 
ställe uppenbarligen med vattnen ifrån fjellets högre regioner 
nedflyttad. 
9) Mest vid ÅresjöUo 
'0) 1 fjellmyrorne, allm. 
Nedanför brådstupornc vid Åreskutans norra ända samt ett 
stycke ofvanför bron öfver Skutån, vid vägen till Bjelkes- 
grufvan. 
