310 
chialis). Dä vingen hoplagges skulle delta hud- 
veck komma att hänga slappt ned, såsom en påse 
ifall det ej sammandroges genom en ganska märk- 
värdigt bildad, elastisk sena, som utgår från en 
muskel i axeln (framom h), jemte M. deltoideus, 
och löper inuti hela främre kanten af vecket, ända 
till carpus hvarest den utbreder sig och slutar i 
buden. 
Långsåt bakre kanten af cubitus och handen 
bildar huden likaledes ett stort, men fast och 
hårdt veck (^f^ g), hvaruti de stora vingpennorna 
sitta. Huden bar nemligen just genom pennornas 
betydliga utveckling blifvit utdragen i form af ett 
veck, som omgifver pennornas rot. 
Olikheterna i de särskilda ving-ledernes längd 
komma att omtalas längre fram, under Remiges 
cubitales. 
2:o består vingen af de fjädrar som bekläda 
främre extremiteten , på hvilkens hud de sitta ord- 
nade i rader (series), som äro parallela med be- 
nen och med bakre kanten af h varje särskild led. 
Fjädrarne ligga i allmänhet rigtade bakåt, så 
att hvarje rad betäcker den näst bakom liggande 
(eller åtminstone dess rot). Öfverhufvud finnas 
ungefär lika många fjädrar i hvarje rad, Ij de 
sitta ordnade i quincunx, så att hvarje fjäder sit- 
ter midt för ett mellanrum i nästlisrsande båda 
rader. Deras fästen kunna alltså bilda rader på 
3:ne olika sätt (se fig. 2, 6); men sjelf va fjädrarne 
bilda endast på ett sätt rader, emedan alla de 
som sitta i samma rad äro någorlunda af lika stor- 
lek och beskaffenhet, men de uti olika rader af- 
vika oftast betydligen sinsemellan (se fig. 3, 4, 7, 
8). De minsta och mjukaste siUa främst; mot 
bakre vingkanten tilUaga deremot fjädrarna i stor- 
