324 
Likaså bos Pygopodes, neniligeii till | hos 
Colymbus och Podiceps, men föga öfver \ hos 
AJca , Ui ia et cet. 
Bland Fadarne äro vinobenen längst hos de 
större ^rdece, der de äro föga kortare än truncus 
(I elier deröfver); hos CicoTiiacece räcka de till 
v. p. |. (De tyckes vara än längre hos Phoeni- 
copLerus). 
Hos Grus och Otis räcka de tillf; ho^Trin- 
gacece och Charadrince till något öfver |, och hos 
Rallmce med Fulica e] fullt till \. 
Hönsens vingben räcka vanligen ej fidlt till 
bal f va ki'oppens längd. (Hos Lagopus till |). 
Rqffbglanie hafva dem åter länga, och det 
är niäikvärdigt att de som lefva af as samt af 
fisk och vid vatten i detta hänseende stå främst. 
Hos Viilturiiice tyckas vingbenen i allmänhet 
räcka nära slutet af truncus; 
Hos Pandion till |; Ac/u* alhicilla till |; 
Acj. clirysaetos nära |; ^^^^eo till |; något kortare 
hos Astur o. s. v. 
Hos de egentliga Falcones knapt öfver \, 
U2s:lorne utmärka si^ oenom längta extremi- 
teter och stort hufvud mot den lilla kroppen. 
Vingbenen läcka vanligast till omkring | (bubo, 
aluco lituiata etc); men till 4 hos Str. otus ; 
deremot blott till f hos Str. Jiisoria och \ hos 
passerina L. (dag ugglor). 
Coccyges tyckes ej innefatta någon form med 
långa vingben. Vanligast räcka dessa ungefär till 
kroppens halfva längd, någ(jt mer eller mindie 
(Columba, Cuculi, Psittaci, Alcedo et ce(.); Något 
längre äro de hos Coradas och Capri muh^us ; 
Piciis och Upupa, som i så mycket öfverensstäm- 
ma med sAngfoghnne, hafva dem något kortaie; 
