336 
i spetsarne hos niAnga, sa all de bilda elt tvär- 
band öfver vinf^en. (Nästan ännu oftare bildas 
elt tvärband öfver vingen af de stora täckfjädrar- 
nes spetsar, sum hos sångfoglarne ofta äro hvita, 
gula eller blekare färgade)* 
Dessa fjädrar tyckas hafva blifvit föga be- 
märkte. Efter definiUonen i Illigers ternjinolooi 
o 
utgöra de hans Ptila, som skulle ligga "näst inpä 
Pieromata," men bristen på ett särskildt namn 
för alla de följande, mindre fjädrarne, tyckes ut- 
visa att Illtger äfven innefaltade dessa under 
namnet ptila. Hos sangfoglarne der Je ensamme 
äro omvände, kunde de erhålla detta namn (per- 
versas); men säkrast synes det mig att använda 
den ofven gifna benämningen, som altid är rig- 
tig. Ifall man ej hade blifvit vand vid en helt 
annan betydelse hos namnen primarice och secun- 
daricBj så hade dessa termer onekligen aldra bäst 
passat för dessa båda, första ocli andra täckfjä- 
derraderna. 
3:o Tectrices minores cnbiti vel manus (små 
vingläckfjädrar, fig. 2, 3, h) äro flera (2 — 5) ra- 
der, som sitta i huden på sjelfva armens eller 
handens ben och muskler. Till formen af vika 
de ej, eller föga, från kroppens fjädrar, och till 
läeet öfverensstämma de med nästföregående rad, 
i det att kanterne betäcka hvaiandra på motsatt 
sätt mot pennoinas. Men de ligga sålunda om- 
vända äfven hos de foglar, på h vilka 2;dra raden 
är rättliggande (Coracias, Cuculus etc.) 
Hos sangfoglarne skulle dessa fjädrar egent- 
ligen bilda 3 rader på Cubitus, men de visa den 
märkvärdiga cijenheten att aldrii; fullt utbihlas. 
Endast på ungarna i första drägten, sanit i vin- 
lerdrägten, finnas en del af dem, jnen aldrig 
alla, 
